Усна історія і медіа: платформи для збору історій свідків - Гудошник, Оксана (Синопсис: текст, контекст, медіа, 2023)
Актуальність аналізу українського «тексту війни», де окремі голоси є частиною цілісного наративу, пов’язана зі швидкістю змін воєнного дискурсу та необхідністю наукового осмислення. Метою статті було описати найбільш показові приклади платформ та онлайн-ресурсів, які збирали інтерв’ю свідків із початку війни. Для досягнення мети було використано інтердисциплінарний метод і метод оперативного збору матеріалу. Створення платформ зі збору історій війни, їх структура, цілі й методи роботи стали предметом нашого наукового інтересу. Відкритість, доступність, наскрізне тегування, спрощена каталогізація, легка навігація сайтом чи платформою, можливість завантажити власну історію зумовили популярність таких ресурсів. Структурованість і можливості архівації сприяли тому, що свідки війни можуть не тільки залишити пам’ять про свій досвід, але й згадати тих, хто не вижив. Як результат нашого дослідження запропоновано опис і структурний аналіз роботи онлайн-музею «Голоси мирних» та окремих платформ з усними свідченнями й інтерв’ю очевидців (#МояВійна, War. Stories from Ukraine, Ukrainian Witness). Медіатизацію всіх сфер життя визначає сучасний інформаційний простір, де голоси свідків стають визначною частиною процесу формування національної пам’яті. Залучення медіа до збору та поширення воєнних свідчень і споминів стало повсякденною реальністю, у якій індивідуальні історії перетворюються на єдиний простір пам’яті. У процесах медіатизації сучасної усної історії виокремлені такі чинники: комунікативні можливості (зумовлені публічною сферою як невід’ємною частиною усноісторичної науки), міждисциплінарність (використання методів усної історії у створенні різних наративів), світові практики створення потужних платформ збору й поширення історій та інтерв’ю свідків (на прикладі StoryCorps). Швидкість доступу, оперативність і можливості поширення контенту визначили характер нових медіа, а інтернет став головним засобом документування історії війни, архівом особистісних історій та свідчень. Соціальні медіа поширили використання сторітелінгу як засадничого жанру сучасного інформаційного простору.